120 óra
140.000
Felnőttképzési jelentkezőknek: érettségi.
Akkreditált pedagógus-továbbképzésre jelentkezőknek: Pedagógus oklevél, a pedagógus-továbbképzésre való jelentkezéshez nem szükséges megelőző szakmai gyakorlat.
A képzés indításának minimum létszáma: 6 fő.
A jelentkezők maximum létszáma: 24 fő.
Új, egy éves levelező képzést indítunk szeptember 28-tól, 15 alkalommal, szombati napokon, 9:00-től 17:00 óráig.
A képzés célja, hogy a képzésben résztvevők megismerjék és tudjanak azokról az eszközökről, amelyek az iskolai színjátszókörök magas szintű megszervezéshez szükségesek, fontosak.
A képzés vezetője: Meskó Zsolt író-rendező, templomi színjátszóközösség-vezető. Tanulmányait a Színház- és Filmművészeti Főiskolán és a Sapientia Hittudományi Főiskolán végezte.
Minden szombaton a szaktanárok mellett, egy-egy színész, rendező vendégtanár is jelen lesz, aki a professzionális színház világában szerzett tapasztalatait osztja meg velünk.
Az I. félév vendégtanárai: Básti Juli, Rost Andrea, Eperjes Károly, Koltai Róbert, Mécs Károly, Puskás Tamás, Szirtes Tamás, Vecsei H. Miklós.
Jelentkezési határidő: szeptember 15.
A képzésen közösségvezetői és rendezői szakmai ismereteket fejlesztünk, melyek nyomán a résztvevők közösségszervezői, színháztudományi, művészeti ismeretei bővülnek.
![mesko passio](/sites/default/files/styles/show/public/2024-07/img1_1.jpg?itok=W64ewaIk)
A képzés időpontjai 2024-ben:
szeptember 28.
október 05.
október 12.
október 19.
október 27.
november 09.
november 23.
november 30.
A képzés időpontjai 2025-ben:
február 8.
február 22.
március 8.
március 22.
március 29.
április 26.
május 10.
1948-ig Magyarországon szinte minden iskolában és templomi közösségben volt közösségi színjátszás, léteztek színjátszó csoportok. 1948-ban az iskolák államosításával egyidőben, ezeket mint a klerikális reakció és a „szabad gondolkodás” fellegvárait felszámolta az új, kommunista rendszer. A kommunizmus és a szocializmus évei alatt, újraindult az amatőr színjátszó mozgalom, de elsősorban nem iskolai és egyházi keretekben, hanem attól függetlenül, felülről irányított célok alapján. A rendszerváltást követően, egyre jobban megjelenik a színjátszás és a drámapedagógia az oktatásban, azonban ma is az látszik, hogy az iskolai színjátszás létének négy alapcélja még mindig nem szolgálja a jövő gondolkodó állampolgárainak képzését.
Hisszük és valljuk, hogy az évszázados hagyományokra visszatekintő templomi és iskolai színjátszás vezetőinek képzésével, a jövő gondolkodó és cselekvő polgárainak képzését szolgáljuk. A színjátszáson keresztül négy kiemelt területen érhetünk el előrehaladást.
- Közösségteremtés
- A diákok szellemi kreativitásának és művészi alkotóképességének fejlesztése
- A diákok fogalmi gondolkodásának bővítése
- Előadói képességek, retorika, beszédkészség fejlesztése és a saját lelkünkkel való foglalkozás igényének elősegítése.
A közösségteremtés.
A klasszikus iskolai színjátszásban a diákok, tanárok közösen írták és hozták létre a darabokat. Ebben a munkafolyamatban megszületett egymás ötleteinek, gondolatainak elfogadása és elismerése által a másik tisztelete és a közös munka tapasztalata.
A diákok szellemi kreativitásának, művészi alkotóképességének fejlesztése.
A diákok a színjátszás által a történelmi, nyelvi, irodalmi, akár természettudományos ismereteiket egy területen, egységben tudják értelmezni, megfogalmazni. Ezáltal a lexikális tudásuk élő ismeretté válik, amelyet élő kreatív módon tudnak felhasználni már az iskolában is és később az életben is.
A diákok fogalmi készletének bővülése.
Mindannyian megküzdünk azzal, ha az a feladatunk, fogalmazzuk meg mi a bűn, mi a jóság, mi az erény, mi a fösvénység, mi az árulás, mi a gyalázat. Ha azonban ezeket a fogalmakat a színpadon kell ábrázolnunk és megjelenítenünk, akkor érthetővé, értelmezhetővé és használhatóvá válnak számunkra.
Az előadói képességek, retorika, beszédkészség és a saját lelkünkkel való foglalkozás fejlesztése.
Azok a diákok, akik már az iskolában képesek több száz társuk elé kiállni, beszélni, megfogalmazni gondolataikat, mindezt úgy, hogy megismerik az általuk megjelenített hősök lelki működését, képesek lesznek a való életben is ily módon kiállni értékrendjük képviseletéért és reflektív módon viszonyulni saját lelki, szellemi, működésükhöz.
Ennek a négy célnak a megvalósulása elősegíthető a közösségi színjátszó-vezető képzésen résztvevők képességeinek szakirányú fejlesztésével.
![passio](/sites/default/files/styles/show/public/2024-07/img1-_2_.jpg?itok=Ol3xKk8n)
KÖVETELMÉNYEK:
Tanúsítvány kiadásának feltételei: Részvétel az órák 80%-án, a tematikai egységek zárófeladatainak kivételnélküli elkészítése; a helyzetgyakorlat rendezői levezetése legalább megfelelő szinten és egy közösségi színmű rendezői elemzése legalább megfelelő szinten. A képzési részegységekben kapott feladatokat teljesíti a résztvevő (lsd. Gyakorlatok), és ezzel egy szakmai portfóliót készít, ami egyben előkészület a záró feladat teljesítésére.
Záró ellenőrzés módjának megnevezése: Helyzetgyakorlat rendezői levezetése és egy közösségi színmű rendezői elemzése.
Záró ellenőrzés módjának leírása: A résztvevő az utolsó képzési alkalmon rendezőként levezet egy helyzetgyakorlatot, amire már a képzés során a részfeladatok segítségével előkészült (szakmai portfolió). Valamint az utolsó képzési alkalmat követő 30. napig benyújtja a színmű rendezői elemzését . A helyzetgyakorlatot és az elkészített elemzést (a képzés szakmai vezetője „klasszikus módon” nem értékeli, csak szakmai visszajelzéseket ad. A feladatok érdemi elvégzése elegendő a teljesítés elfogadásához. Értékelés: teljesített / nem teljesített/kimagaslóan teljesített. A képzés szervezője a teljesítést jegyzőkönyvben rögzíti és hitelesíti. Az elemzés a képzés végén a résztvevő személyes anyagát képezi, amelyet a képzés szervezője nem őriz meg.
Záró ellenőrzés értékelési szempontjainak meghatározása:
1. Az egyéni feladat elkészült-e? (igen/nem)
2. A páros, kiscsoportos, helyzetgyakorlatok vezetését a képzésben tanultak alapján végezte-e? (igen/nem/kiemelkedően)
3. Részt vett-e az előírt mértékben a foglalkozásokon? (igen/nem)
4. Az órai gyakorlatokban tevékenyen részt vett-e? (igen/nem/kiemelkedően)
5. A tartalmi értékelés szempontjai az egyéni feladat, a megadott mű elemzésével kapcsolatban.
4. a) A tanult szakmai anyag elemeit, szempontjait használta-e? (igen/nem/kiemelkedően)
4. b) Megfogalmaz-e az anyagban saját munkájára vonatkozó, lehetséges további távlatokat? (igen/nem)
6. A tartalmi értékelés szempontjai a helyzetgyakorlat vezetésével kapcsolatban:
6. a) A tanult szakmai anyag elemeit, szempontjait használta-e a gyakorlatban is? (igen/nem/kiemelkedően)
6. b) A gyakorlatban résztvevő társaival szemben alkalmazott viselkedésmód, hangnem, beszédstílus megfelel-e a képzésben egyeztetett, elfogadott és így előírt normáknak? (igen/nem/kiemelkedően)
Ha mindezek megvannak, akkor jó a feladat értékelése és elfogadott a teljesítés. Ha bármelyik pontban, legalább egy helyen „nem” szerepel, a képzés teljesítése nem fogadható el. Ha legalább három értékelési szempontban „kiemelkedően” értékelést kapott, akkor az egész képzés értékelése „kiemelkedő”.
A záró értékelésre vonatkozó formai elvárások:
A helyzetgyakorlat ideje: az utolsó képzési alkalom.
A rendezői elemzés terjedelme 4 A4-es oldal.
Beadási határidő: az utolsó képzési alkalmat követő 30. nap.
A képzés elvégzése segítségével a résztvevő ismerje és tudja a szükséges alapokat ahhoz, hogyan kell létrehozni egy iskolai (közösségi, templomi stb.) színjátszókört. Képes legyen annak programját, előadandó darabjait kiválasztani, a színjátszó közösség tagjait a próbafolyamat során, az előadás bemutatásához vezetni. Ismerje egy színmű együttes alkotásának feltételeit és útját. Mindezek alapján pedagógusi szakmai tudása és tapasztalata alapján képes legyen beilleszteni az intézményében folyó nevelő-oktatói munkába. Fontos, hogy a képzés résztvevője nyíljon meg a közösségi színjátszásban rejlő – az indokoltságban is megfogalmazott – célok irányába, és hívja elő magából a meglévő, művészeti alkotószándékát és képességét.
![mesko passio 2](/sites/default/files/styles/show/public/2024-07/img1.jpg?itok=OPgpPEsh)
A képzési részegységekben kapott feladatok:
SZÍNJÁTSZÓ-KÖZÖSSÉG-SZERVEZÉS:
Egy adott közösségi konfliktus kezelésének 3 lehetséges útjának leírása a hallottak-tanultak alapján (max. 2.).
Értékelés: Elkészült igen/nem. Szerepelnek-e a lehetséges megoldások – értékelés: igen/nem. Ha legalább két lehetőséget vázolt, teljesítette a feladatot.
SZÍNHÁZTÖRTÉNET:
Egy választott drámaíró írói portréja (társadalmi környezet, darabok stílusa, életrajzi vonások) – max. 2 oldal.
Értékelés: Elkészült: igen/nem. Szerepel-e benne legalább ez a három kategória: igen/nem. Ha legalább kettő szerepel benne, teljesítette a feladatot.
SZÍNJÁTSZÓISMERET ELMÉLET ÉS GYAKORLAT:
Egy választott szerep „háromdimenziós karakterrajzának” (szociológiai, lélektani és fiziológiai) elkészítése.
Értékelés: Elkészült: igen/nem. Szerepel-e benne a három dimenzió: igen/nem. Ha legalább két kategóriában leírta, akkor teljesítette a feladatot.
RENDEZŐI ISMERET ELMÉLET ÉS GYAKORLAT:
a) egy választott színdarab egy színének/jelenetének rendezői szöveg/forgatókönyv rendezői példány elkészítése és b) helyzetgyakorlatok a rendezői példányban szereplő szín/jelenet 2 főjére példasor.
Értékelés: Elkészült: igen/nem. Az a) rész elkészült: igen/nem. A b) részben a résztvevő legalább egy példasort megfogalmaz, akkor teljesítette a b) részt. Az a) és a b) rész igen, akkor teljesítette a feladatot.
DRAMATURGIA:
A választott színdarab 2 főszereplőjének viszonyrendszerének leírása. Értékelés: Elkészült igen/nem.
MŰVÉSZETI VEZETŐI ISMERETEK:
A választott színmű próbafolyamatának megtervezése. Értékelés: Elkészült igen/nem.
BIBLIAI TÖRTÉNETMESÉLÉS:
A Biblia egy drámai történetének rendezői koncepciójának elkészítése. Értékelés: Elkészült igen/nem.
kód | név |
---|